Kako povećatividljivost publikacija
v.prof.dr. Samir Lemeš <[email protected]> Orcid ID: 0000‐0002‐3596‐645XResearcherID: F‐1560‐2011 Scopus Author ID: 24544541800
Kako povećati vidljivost publikacija
• Rangiranje i mjerenje značaja istraživača
• Otvoreni pristup publikacijama
• Društvene mreže za istraživače
• Kako koristiti Researchgate• Kako koristiti Google Scholar• Kako koristiti OrcID
Rangiranje i mjerenje značaja istraživača
• Kao i svaki drugi rad, i naučno‐istraživačka djelatnost je podložna mjerenju, vrednovanju i rangiranju.
• Značaj istraživača se mjeri brojem citata (koliko i kada drugi istraživači citiraju vaše rezultate).
• Ne mjeri se samo kvantitet publikacija, nego i kvalitet, odnosno značaj za širu naučnu javnost.
• Mjera uspjeha: broj citata (h‐index)
Rangiranje i mjerenje značaja istraživača
• H‐index je 2005. godine predložio Jorge E. Hirsch, fizičar sa UCSD, kao alat za određivanje relativnog kvaliteta teoretskih fizičara.
• H‐index mjeri produktivnost i citiranost publikacija jednog naučnika.
• Naučnik sa indeksom "h" je objavio "h" radovaod kojih je svaki rad citiran najmanje "h" puta.
• Baze podataka s pretplatom (Scopus i Web of Knowledge) automatski računaju h‐index.
• Google računa h‐index od 2011 (samo za naučnike koji imaju profil na Google Scholar)
Rangiranje i mjerenje značaja istraživača
• Baze podataka s pretplatom trenutno nisu dostupne na UNZE.• Scopus omogućava djelimični pristup bez pretplate autorima koji su objavljivali u publikacijama koje pokriva ta bibliografska baza.
• https://www.scopus.com/freelookup/form/author.uri
Otvoreni pristup publikacijama
• Objavljivanje radova u časopisima indeksiranim u komercijalnim bibliografskim bazama (Current Contents, Scopus, Science CitationIndex Expanded, Social Sciences Citation Index, Arts & HumanitiesCitation Index,...) je besplatno, ako će ti radovi biti dostupni samo pretplatnicima.
• To značajno smanjuje vidljivost i mogućnost da budete citirani, a često uključuje i duže čekanje na objavljivanje.
• Ako želite da rad bude dostupan javno, plaća se naknada za objavljivanje.
• http://www.eigenfactor.org/openaccess/oa.php
Otvoreni pristup publikacijama
• https://www.elsevier.com/about/company‐information/policies/pricing
Otvoreni pristup publikacijama
• Alternativni način povećanja vidljivosti publikacija je objavljivanje radova na:• personalnim web stranicama• repozitorijima istraživačkih institucija• istraživačkim društvenim mrežama
• Iako takvi radovi ne ulaze u kalkulaciju h‐indexa na komercijalnim bibliografskim bazama podataka, Google Scholar indeksira i takve publikacije, čime se povećava rang na Webometrics listi.
• Nedostatak GSC: mogućnost generisanja lažnih publikacija• https://pdos.csail.mit.edu/archive/scigen/
Otvoreni pristup publikacijama
• Piratski (ilegalni!) pristup naučnim radovima koji nisu OpenAccess• http://sci‐hub.cc/
Predatorski izdavači
• https://scholarlyoa.com/publishers/
Društvene mreže za istraživače
• Pored "običnih" društvenih mreža (Facebook, Twitter, LinkedIn,...) postoje društvene mreže namijenjene samo istraživačima: Mendeley, Academia.edu, Publons, SlideShare, Researchgate, SSRN,...
• Te mreže omogućuju objavljivanje radova, knjiga, prezentacija, rezultata istraživanja, ali i interakciju sa drugim istraživačima.
• Prednosti: besplatne, mogućnost razmjene informacija i iskustava, upoznavanje novih istraživača, veća otvorenost publikacija, samopromocija, veća mogućnost da će vas citirati drugi istraživači
• Nedostaci: potencijalno otkrivanje previše ličnih podataka, izazovi plagiranja i kršenja autorskih prava, potencijalna ovisnost
http://www.mendeley.com
http://www.academia.edu
http://www.publons.com
http://www.researcherid.com
Kako koristiti Researchgate
• http://www.researchgate.net• Ukoliko imate LinkedIn ili Facebook račun, možete ih koristiti za prijavu.
• Kreiranje RG računa
Kako koristiti Google Scholar
• http://scholar.google.com/
Kako koristiti Google Scholar
• Preporučuje se korištenje univerzitetske mail adrese (unze.ba) kako bi profil bio uključen u rezultate pretraživanja Google Scholar.
• Da bi profil bio uključen u rezultate pretraživanja Google Scholar, profil mora biti javan (public) i mora imati verifikovanu e‐mail adresusa domene unze.ba (uključujući i sve poddomene: @mf.unze.ba, @ff.unze.ba, itd.)
• Za pristup profilu može se koristiti i druga mail adresa (gmail.com, hotmail.com, i sl.) ali se pored nje mora dodati i univerzitetska za verifikaciju.
• E‐mail adresa neće biti prikazana javno na profilu, niti će je Google koristiti za bilo koju drugu svrhu osim za Google Scholar.
Kako koristiti OrcID
• http://www.orcid.org/
Top Related