Post on 29-Jun-2020
9 789636 973230
MS-2604U_Termeszetismeret_5_borito_DIGI_Layout_1 2019.06.18. 16:35 Page 1
Ms-2604U_termism5_tk_2019.qxd 2019. 06. 27. 11:18 Page 3
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:32 Page 5
TARTALOMKísérleti eszközeink és egyszerû kísérleteink ............ 9A kísérletezés elõvigyázatossági szabályai ................. 10
AZ ANYAG ÉS NÉHÁNY FONTOSTULAJDONSÁGAAz anyag és tulajdonságai ........................................... 12Az anyag különleges tulajdonságai ............................. 14Mérjük meg! ................................................................. 16A víz .............................................................................. 18A levegõ ........................................................................ 21Keverékek ..................................................................... 24A talaj ............................................................................ 26Összefoglalás ................................................................ 28
ÉLET A KERTBEN • AZ ÕSZI KERT
Évszakok a kertben ...................................................... 30A növények életfeltételei ............................................. 33Az õszibarackfa, a szilvafa rokona .............................. 35Unokáinknak ültetjük ................................................... 38Csonthéjas gyümölcsfáink (képes lexikon) ................ 41A szõlõ .......................................................................... 42A paprika ....................................................................... 45A káposztafélék ............................................................ 48Madaraink védelmében ................................................ 51Kis kedvenceink (képes lexikon) ................................ 54Kerti kalendárium (olvasmány) ................................... 55Összefoglalás ................................................................ 60
ÁLLATOK A HÁZBAN ÉS A HÁZ KÖRÜLHûséges társunk, a kutya ............................................. 62Kutya ABC (olvasmány) ............................................. 65A házisertés ................................................................... 68A szarvasmarha ............................................................. 71A házityúk ..................................................................... 74Állati eredetû anyagok vizsgálata ............................... 77A házi veréb és a füstifecske ........................................ 81A házi légy .................................................................... 84Összefoglalás ................................................................ 87
TÁJÉKOZÓDÁS A TÉRKÉPENAz alaprajztól a térképig .............................................. 90Irányok, távolságok a valóságban és a térképen ......... 93Mirõl mesél a domborzati térkép? ............................... 97A közigazgatási térkép ................................................. 100
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:32 Page 6
TARTALOMÚtitársunk, a térkép ...................................................... 103A Föld, ahol élünk ........................................................ 107Földrajzi helymeghatározás ......................................... 110Akik feltérképezték a világot (olvasmány) ................. 114Összefoglalás ................................................................ 117
A FÖLD ÉS A VILÁGEGYETEMPillantás a világûrbe ..................................................... 120Otthonunk, a Föld ......................................................... 124Égi kísérõnk, a Hold ..................................................... 127Az ûrkutatás képes története (olvasmány) .................. 130Az örök nyártól a jégvilágig ........................................ 132A levegõ felmelegedése ............................................... 135A szél és a csapadék ..................................................... 138Az éghajlat és módosító tényezõi ................................ 142Mit kell tenned, hogy elkerüld a veszélyeket? ........... 145Tájékozódás hazánk éghajlati térképein ..................... 146A változó éghajlat (olvasmány) ................................... 149Projekt: idõjárás, éghajlat ............................................ 152Összefoglalás ................................................................ 153
ÉLET A KERTBEN • A TAVASZI KERT
Megjött a tavasz ............................................................ 156A vöröshagyma ............................................................. 158A tulipán ........................................................................ 161A burgonya .................................................................... 163Amit a szobanövényekrõl tudni kell ........................... 166A talajlakó földigiliszta ................................................ 169Csigák a kertben ........................................................... 172Vegyszerek nélkül (olvasmány) ................................... 175Összefoglalás ................................................................ 178
FELSZÍNI ÉS FELSZÍN ALATTI VIZEKFelszín alatti vizek ........................................................ 180Folyóvizek .................................................................... 183A forrástól a torkolatig ................................................. 186Hazánk tavai ................................................................. 189A természetes vizek védelme ....................................... 192Kísérletezz! ................................................................... 195Nemzeti parkok képes kalauza .................................... 196Összefoglalás ................................................................ 200
MIT KELL TUDNUNK A TANÉV VÉGÉN? ........... 202KISLEXIKON .............................................................. 206
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:32 Page 7
KEDVES GYEREKEK!Életünk ezer szállal kötõdik a természethez. Újtantárgyatok, a természetismeret az élõ és élet-telen világban kalauzol benneteket. Az anyagpiciny részecskéitõl a távoli csillagokig kitárjaelõttetek a megismerés kapuját, és bepillanthat-tok a természet rejtelmeibe.
Megtudjátok, hol van bolygónk és hazánk he-lye a nagyvilágban. Megtanultok tájékozódnia valóságban és a térképen.
Megvizsgáljátok környezetetek anyagait, je-lenségeit, a változások okait. Megismeritek ter-mesztett növényeinket, a házban és a ház körülélõ állatokat, szerepüket az ember életében.Megértitek, miként biztosítja bolygónk az életfeltételeit.
Izgalmas kalandnak ígérkezik a természet titkai-nak kifürkészése. A kísérletek, vizsgálódások el-végzése a kutatás élményével ajándékoz meg ben-neteket. Tankönyvetekben az ismeretterjesztõolvasmányok, az internetes oldalakra való uta-lások, a számos érdekesség sokféle lehetõségetkínál a búvárkodásra, tudásotok szélesítésére.
Ismereteitek birtokában felismeritek a termé-szet veszélyeztetettségét, magatok is a környe-zet értékeinek aktív védelmezõivé váltok.
Tanulásotokhoz sok sikert kívánnaka szerzõk!
„Egy homokszemben lásd meg a világot,Egy vadvirágban a fénylõ eget,Egy órában az örökkévalóságot,S tartsd kezedben a végtelent.”
William Blake
A fontosabb ismereteket a tankönyv vas-tag betûvel jelzi.
JEGYEZD MEG!
ELLENÕRIZD TUDÁSOD!
A kérdésekkel kipróbálhatjátok, hogy tud-játok-e, pontosan értitek-e az órán és azotthon megtanultakat.
GONDOLKOZZ ÉS VÁLASZOLJ!
Kérdéseinek megoldásához tovább kell gon-dolnotok a leckében tanultakat, vagy önállógondolatokat kell megfogalmaznotok.
HASZNOS TUDNIVALÓK
FIGYELD MEG!
Feladatainak megoldásával ismereteitek,saját tapasztalataitok tovább bõvülnek,gazdagodnak.
OLVASD EL!
Az apró betûs ismeretek érdekessége-ket és kiegészítéseket tartalmaznak.Ilyeneket ti is gyûjthettek, és elmond-hatjátok az órán.
A tankönyv szövegében *-gal jelölt fogal-makat a Kislexikonban találjátok meg.
HOGYAN HASZNÁLJÁTOK A TANKÖNYVET?
Itt olyan tanácsokat írunk le számotokra,melyekkel egészségesebbé, harmoniku-sabbá tehetitek életeteket.
A leckék végén a továbbhaladáshozszükséges tanulnivalókat összegeztüka számotokra. Ezeket nem kell szórólszóra tudni, hiszen csupán vázlatok a tu-dásotok felidézéséhez.
Ms-2604U_termism5_tk_2014.qxd 2014.06.24. 9:37 Page 8
AZ ANYAG ÉS TULAJDONSÁGAI 11
Ms-2604U_termism5_tk_2014.qxd 2014.06.24. 9:37 Page 11
12 AZ ANYAG ÉS NÉHÁNY FONTOS TULAJDONSÁGA
AZ ANYAG ÉSTULAJDONSÁGAI
Bármerre nézünk, mindenütt anyagok vesznek körülbennünket. Anyagokból épül fel a természeti és a mes-terséges környezetünk, de még a saját testünk is.Az élet fenntartásához szükséges levegõ és víz isaz anyag különbözõ megjelenési formái.
Nevezz meg a környezetedbõl olyan tárgyakat, me-lyeknek ismered az anyagát! Mondj más tárgyakat is,melyeknek hasonló az anyaga!
Az íróasztal és a szék általában fából készül. A füzetanyaga papír, a radíré gumi, a hegyezõé mûanyag ésfém.
A fa természetes anyag, az üveget, a papírt és a mû-anyagot az ember mesterségesen állítja elõ.
Mely anyagokból készíthetett már az õsember is esz-közt? Ezek közül mit használunk ma is?
A sokféle anyag különbözõ tulajdonságokkal jelle-mezhetõ. Eltérõ lehet a színük, a méretük, keménysé-gük stb. Egyes anyagok rugalmasak (pl. a gumi, azacél), mások rugalmatlanok, törékenyek (pl. a porcelán).
Az anyagok különféle tulajdonságai meghatározzáka felhasználásukat.
Beszéljétek meg! Milyen tulajdonsága miatt elõnyös,és miért elõnytelen, hogy üvegbõl készül az ablak?Milyen anyagból lehet poharat készíteni? Soroljatokfel minél több ötletet!
Mondjatok olyan tárgyat, terméket, amelyet olyananyagból kell elõállítani, amely a) meghatározottszínû; b) nem vezeti az áramot; c) folyékony!
Ha a természetben szétnézünk, megállapíthatjuk, hogyaz erdei kis patak vize fodrozódva folyik medrében,a partját szilárdan álló kõsziklák szegélyezik, s felettefriss, páradús levegõ van. A víz cseppfolyós, a kõszik-la szilárd, a levegõ légnemû halmazállapotú.
A környezetünkben lévõ anyagok halmazállapotakülönbözõ.
Nevezz meg olyan anyagokat, melyek szobahõmérsék-leten szilárdak, olyanokat, melyek folyékonyak, illetvelégnemûek!
12.1. Mi a különbség az élõlények és az élet-telen tárgyak között?
12.2. Miért mondják azt, hogy aki a papír-hulladékot a szelektív gyûjtõbe teszi, az fákéletét menti meg? Gondold végig! Te mit te-hetsz a fák védelmében?
12.3. Milyen halmazállapotú anyagokat is-mersz fel a képen?
Ms-2604U_termism5_tk_2014.qxd 2014.06.24. 9:37 Page 12
AZ ANYAG ÉS TULAJDONSÁGAI 13
Ahhoz, hogy megértsük az anyagok különbözõ tulaj-donságait, meg kell vizsgálni a felépítésüket.
Nézz meg nagyítóval nagyobb szemû kristálycukrot (vagymás kristályos anyagot)! Milyennek látod a szemcséket?
Minden anyag szabad szemmel nem látható, picinyrészecskék sokaságából áll. Szilárd halmazállapotbanaz anyagok részecskéi szabályos rendben helyezked-nek el, helyhez kötötten mozognak, rezegnek. Nagyonközel vannak egymáshoz, és erõsen vonzzák egymást.Ezért (feltéve, hogy a hõmérsékletük nem változik)a szilárd testek alakja és térfogata állandó.
Tölts vizet egy palackba, majd öntsd át különbözõ alakúpoharakba! Mit mondhatsz a folyadék alakjáról?
A folyadékok átönthetõk egyik edénybõl a másikba,nincs önálló alakjuk. Eközben a térfogatuk nem vál-tozik meg. Részecskéik érintkeznek, egymáson elgör-dülve mozognak, de összenyomhatatlanok. A részecs-kék kevésbé vonzzák egymást, mint szilárd halmazál-lapotban. Mi bizonyítja ezt?
A konyhában készülõ sütemény illata elõször csak a sü-tõ közelében érezhetõ, majd lassan az egész lakásbanszétterjed. A légnemû (gáz) halmazállapotú anyagok-nak sem az alakjuk, sem a térfogatuk nem állandó.A részecskék távol vannak egymástól. Állandóan mo-zognak, eközben ütköznek egymással és a tartóedényfalával, s kitöltik a rendelkezésükre álló teret.
Az anyagok részecskékbõl állnak. Lehetnek szi-lárd, folyékony vagy légnemû halmazállapotban.A szilárd testek alaktartók, a folyadékok felve-szik az edény alakját, a gázok kitöltik az õkettartalmazó edényt, és összenyomhatók.
JEGYEZD MEG!13.3. Gázok Hasonlítsd össze az anyagszerkezetét a három halmazállapotban!
13.2. Folyadékok
13.1. Szilárd anyag és szerkezete
ELLENÕRIZD TUDÁSOD!
1. Sorolj fel olyan tulajdonságokat, amelyekben egyvasszeg, egy gyufaszál és egy radírgumi hasonló,és amiben különbözõ!
2. Hasonlítsd össze az anyagok tulajdonságait és szer-kezetét szilárd, folyékony és gáz halmazállapotban!
13.4. Fogd be az ujjaddal egy injekciósfecskendõ nyílását, majd próbáld meg ösz-szenyomni! Mit tapasztalsz?
Ms-2604U_termism5_tk_2014.qxd 2014.06.24. 9:37 Page 13
ÁLLATOK A HÁZBAN ÉS A HÁZ KÖRÜL 61
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:34 Page 61
62 ÁLLATOK A HÁZBAN ÉS A HÁZ KÖRÜL
HÛSÉGES TÁRSUNK,A KUTYATöbb ezer évvel ezelõtt az õsember* környezetébenmég vadon éltek az állatok. Ezekbõl a vadon élõ õsök-bõl – állatokból – alakította ki az ember a háziállatait.
HOGYAN TÖRTÉNT A HÁZIASÍTÁS*?
A vadon élõ állatok közül néhány önszántából szegõ-dött az emberhez, hiszen annak barlangja körül mindigtalált élelmet. Mások úgy kerültek õsünkhöz, hogya vadászaton megölt állat kicsinyeit hazavitte, táplálta,gondozta, védelmezte. Az új környezetben megvál-tozott az állatok életmódja, szervezete, viselkedéseés az emberekhez való viszonya. Az egymás mellettélés során az ember megfigyelte és megismerte az álla-tok tulajdonságait. Továbbszaporításra a legjobb tulaj-donságúakat válogatta ki. Az évszázadokon, évezrede-ken át folyó kiválogató munka eredményeként ala-kultak ki napjaink háziállatai.
Elsõként több mint tízezer éve került az ember szolgá-latába a kutya õse. Az azóta eltelt idõ alatt lett az em-ber és a hajdani õs – valószínûleg a farkas – laza kap-csolatából az ember utasításait értõ és követõ, hûségestárs.
MILYEN AZ ÁLLAT TESTFELÉPÍTÉSE?
A kutya karcsú, izmos testét kívül szõrös bõr fedi. Be-lül csontos váz támasztja, szilárdítja. A csontváz ten-gelye a gerincoszlop, mely a koponyától a farokighúzódik. Vázrendszere alapján a kutya gerinces állat.Az állat teste öt testtájra tagolható.
Fogalmazz meg igaz állításokat a 62.3. ábra segítsé-gével az állat testtájairól!
A testtájak mérete, alakja, egymáshoz viszonyítottaránya fajtánként igen eltérõ. Általánosságban igaz,hogy fejük hosszúkás, nyakuk és törzsük izmosés erõteljes. Hosszú végtagjaik a mellsõ lábon 5,a hátsón 4 ujjban végzõdnek. Mivel mozgáskor csakaz ujjak érintik a talajt, ujjonjáróknak nevezzük õket.Az ujjak erõs, fejlett karmokban* végzõdnek. Végüktompa, mert járás közben elkopnak. Farkuk hosszú.
62.1. A kutya feltételezett õse a farkas
62.2. A kutya csontváza
koponya
gerincoszlop
62.3. Melyek a kutya testájainak jellemzõi?
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:34 Page 62
HÛSÉGES TÁRSUNK, A KUTYA 63
MIVEL ÉS HOGYAN TÁPLÁLKOZIK?
A kutya az ember környezetében sokféle táplálékotfogyaszt. Fõ tápláléka azonban a hús. A vadászókutya kiszemelt áldozatát – õsi ösztöneinek megfele-lõen – kitartóan üldözi. Fogazata tökéletesen alkalmaz-kodott a táplálék megszerzéséhez és felaprításához.
Nevezd meg és jellemezd a kutya fogazatának fogtípu-sait a 63.1. ábra segítségével!
Elöl, a fogsor közepén kicsi, vésõ alakú metszõfogakvannak. Mellettük helyezkednek el a jól fejlett, kúpalakú szemfogak. Ezzel ragadja meg és tartja fogvaáldozatát. Oldalt és hátul tarajos rágófelületû záp-fogak ülnek, melyek úgy csapnak össze, mint az ollókét szára. A legnagyobb és legerõsebb zápfognak tépõ-fog a neve. Az ilyen fogazat neve ragadozó fogazat.
A kutyát táplálékának megszerzésében kitûnõ szaglásaés hallása segíti. Ragadozó életmódjához a kiválóérzékszerveken kívül izmos, erõs testre és gyorsmozgásra is szüksége van.
SZAPORODÁS, IVADÉKGONDOZÁS
Az ivarérett* állatok az év bizonyos idõszakában pártkeresnek. A párzás* után a hímivarsejttel* összeolvadt– megtermékenyített – petesejt* a nõstény állat szer-vezetében, az anyaméhben* fejlõdik tovább. A vem-hességi idõ lejártával az újszülöttek elevenen jönneka világra. Az elsõ héten még vak és gyámoltalan ivadé-kokat* az anyaállat védi, gondozza és emlõiben* kép-zõdõ tejjel táplálja. Innen származik az állatcsoportneve: emlõsök.
A kutya testének jellemzõi: gerinces:
– csontváz szilárdítja testét,– a csontváz tengelye a gerincoszlop;
emlõs:– testét szõr borítja,– anyaméhe van,– eleven fiakat szül,– kicsinyeit emlõiben képzõdõ tejjel táplálja
Életmódja: ragadozó
JEGYEZD MEG!
63.1. Sorold fel a fogazat fogtípusait!
63.2. Nevezd meg a kutya szervezeténekragadozó bélyegeit!
63.3. Mi jellemzi az újszülött kiskutyákat?
metszõfog
tépõfogszemfog
zápfogak
zápfogmetszõfog szemfog
tarajosrágófelület
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:34 Page 63
64 ÁLLATOK A HÁZBAN ÉS A HÁZ KÖRÜL
ELLENÕRIZD TUDÁSOD!
1. Hogyan történt az állatok háziasítása?2. Melyik állatot tartják a kutya õsének?3. Jellemezd a kutya testtájait!4. Mondj jellemzõket a kutya fogtípusairól és szere-
pükrõl!5. Melyek a ragadozó életmód jellemzõi?6. Sorold fel az emlõsök és a gerincesek közös tulaj-
donságait!
OLVASD EL!
A kutya halálos betegsége a veszettség*. A betegség kezdeténaz állatok viselkedése megváltozik. Étvágytalanok, leverteklesznek, majd fokozott ingerlékenység jellemzi õket. Ezt kö-vetõen az izmok bénulása miatt állkapcsuk lelóg, fokozottnyálazás, kancsalság és nyelvlógatás jelzi a betegséget. A be-teg állattal való érintkezés komoly veszélyt jelent. A veszettségvédõoltással* megelõzhetõ. Ez a kutyáknál kötelezõ. Az elsõveszettség elleni oltóanyagot Louis Pasteur (lui pasztör)francia vegyész állította elõ. Ezt a múlt század elején HõgyesEndre magyar orvostanár tökéletesítette. Eljárását az egészvilágon használják.
A kutyákat sokféle feladat elvégzésére lehet idomítani. Nagyszerepet játszanak a rendõri és a határõri szolgálatban. Igenjelentõsek mint õrzõ-védõ, vadász, vakvezetõ, életmentõés szánhúzó kutyák.
HASZNOS TUDNIVALÓK
Kutyavásárláskor olyan fajtát* válassz magadnak,melynek gondozását és életigényét – hely, táplálék,mozgás – biztosítani tudod. Az állattartó köteles-sége, hogy állatainak ürülékét a közterületekrõl el-távolítsa. Idegen jószág felé ne közelíts, ne ingereld,mert félelembõl támadólag léphet fel! Ne is simo-gasd, mert betegséget hordozhat!
NÉZZ UTÁNA!
1. Hol és milyen szerepük van a kutyáknak az egész-ségmegõrzésben és az egészségvédelemben?
2. Ki volt Mancs? Hol található a szobra? Keress egyigaz történetet életmentõ munkájáról!
GERINCESEK
EMLÕSÖK
RAGADOZÓK
farkas, kutya
64.1. Mely állatok csoportjába tartoznaka kutyák? A legkisebbtõl haladj a legna-gyobb felé!
64.2. Három hónapos korban kapják az elsõvédõoltást
64.3. Adj címet a képnek!
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:34 Page 64
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:39 Page 119
120 A FÖLD ÉS A VILÁGEGYETEM
PILLANTÁS A VILÁGÛRBEAz éjszakai égbolton ragyogó csillagok sokasága évez-redeken keresztül csodálattal és félelemmel töltötte elaz emberiséget. Napjainkban távcsövekkel fürkészika világmindenség titkait. Számtalan kérdésre keressüka választ. Hogyan épül fel a világegyetem? Van-e életa Földön kívül?
A VÉGTELEN VILÁGEGYETEM
A világegyetemet csillagok milliárdjai alkotják. A csil-lagok többsége körül bolygók keringenek. A csillagokizzó gázgömbök, saját fénnyel rendelkeznek. A boly-góknak viszont nincs saját fényük, csupán a csillagokéttükrözik vissza. A bolygók kísérõi a holdak.
A csillagok egymástól nagy távolságra helyezked-nek el, a közöttük lévõ térben por- és gázfelhõketláthatunk. A csillagok és a körülöttük keringõ égitestekcsillagvárosokba rendezõdnek. A mi csillagvárosunka Tejútrendszer, melyben több mint 200 milliárd csillagcsoportosul. A feltételezések szerint a világegyetemcsillagvárosainak száma több mint százmilliárd.
Ha sötét éjszakán felpillantunk az égre, halványan fény-lõ, elmosódott sávot láthatunk. Ez a csillagösvény a Tejút.Egy legenda szerint a székelyek elkeseredett harcot vívtaka túlerõvel szemben. Amikor már minden veszni látszott,a csillagok között feltûnt halott vezérük serege és meg-mentette õket. Csaba királyfi és vitézei a diadal után visz-szavágtattak égi nyughelyükre, és a lovak patái nyománcsillagok gyúltak az égen.
120.1. A nagyvárosokban élõk nem ismerika csillagos égbolt varázslatos látványát
120.2. Az ûrtávcsõ 96 percenként kerüli megFöldünket, és folyamatosan küldi a világûr-ben készített lélegzetelállító felvételeket
120.3. A Nap is egy csillag 120.4. Keresd meg a Tejutat az éjszakai égbolton!
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:39 Page 120
PILLANTÁS A VILÁGÛRBE 121
121.1. A Nagy Medve csillagkép a Göncöl-szekérrel
121.2. A déli félgömbön a Dél Keresztje csil-lagkép segíti a tájékozódást
121.3. A Naprendszer tagjai
8. 7. 6. 5. 4. 3. 2. 1.
A régmúlt idõk emberei a csillagok között állatok,személyek, tárgyak vonalait látták kirajzolódni. A kép-zelet szülte csillagalakzatokat csillagképeknek ne-vezzük. Közülük legismertebb a Göncölszekér, amelya Nagy Medve csillagkép része. A Göncölszekér végénlévõ két csillag meghosszabításában találjuk a Sark-csillagot. (Lásd 96. oldal.)
Keresd meg az égbolton a Göncölszekeret és a Sark-csillagot! Ha teheted, figyeld meg, hogyan változika Göncölszekér helyzete az éjszaka során?
A csillagos ég képe szüntelenül változik az éjszaka fo-lyamán. Keleten új csillagok tûnnek fel, míg másoknyugaton nyugovóra térnek. Az egyes évszakok csil-lagképe is különbözik egymástól. Ugyanakkor az észa-ki és a déli félgömbön eltérõ csillagképekben gyönyör-ködhet a megfigyelõ.
NAPRENDSZERÜNK
A Nap is csillag. Belsejében több millió ºC uralkodik.Folyamatosan fényt és meleget sugároz. Körülötte8 bolygó kering. A Merkúr, a Vénusz, a Föld ésa Mars jóval kisebbek, mint a Naptól távolabb keringõJupiter, Szaturnusz, Uránusz és Neptunusz.
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:39 Page 121
122 A FÖLD ÉS A VILÁGEGYETEM
A NAP AZ ÉLET FORRÁSA
Nap nélkül nem lenne élet a Földön. Sugárzó energiájamelegíti fel a felszínt. Az eltérõ felmelegedés mozgatjaa légtömegeket, hozza létre a szelet. A napsugárzása víz körforgásának hajtóereje.
A növények a napfény segítségével készítik tápanya-gaikat. A napfény energiáját õrzi a Föld mélyében lévõszén, kõolaj és földgáz. A jövõben a napenergia hasz-nosítása sokkal nagyobb szerepet kap majd a világenergiaellátásában.
122.1. A Nap és a Föld távolsága 150 milliókilométer. Ezt a távolságot egy vonat 70 évalatt, egy szuperszonikus repülõgép 8 évalatt tenné meg. A fénysugár 8 perc alattteszi meg ezt az utat
122.2. Mirõl kapta nevét az Esthajnalcsillag?
A KÉPZELET JÁTÉKAI
A tudósok csillagászati egységben (CSE) mérik a Nap-rendszer távolságait. Egy csillagászati egység a Nap ésa Föld távolságát jelenti, amely kb. 150 millió km-nek felelmeg. Ha egy CSE-t egy méternek tekintünk, akkor a folyo-són vagy az udvaron ti is bemutathatjátok a bolygók közöttitávolságot. Döntsétek el, hogy ki melyik bolygó helyétfoglalja el, ki lesz a Nap! Mérjetek ki 30 m-t, és mindenkifoglalja el helyét a táblázatban jelölt távolságnak meg-felelõen! Örökítsétek meg fényképen a „Naprendszer tag-jait”! Nézzetek utána, miként függ össze a bolygó Naprend-szerben elfoglalt helye és Nap körüli keringésének ideje!
VIZSGÁLÓDJ!
A legközelebbi bolygószomszédunk,a Vénusz, szabad szemmel is jól meg-figyelhetõ. Néha hetekig tündökölaz esti égbolton, máskor napfelkelteelõtt jelenik meg, ezért nevezik Est-hajnalcsillagnak.
Égitest neve Távolsága a Naptól (1 CSE = 1 m)
Merkúr 0,39 m
Vénusz 0,77 m
Föld 1,00 m
Mars 1,52 m
Jupiter 5,20 m
Szaturnusz 9,54 m
Uránusz 19,2 m
Neptunusz 30,0 m
JEGYEZD MEG!
ELLENÕRIZD TUDÁSOD!
1. Hogyan épül fel a világegyetem?2. Mi a különbség a bolygók és a csillagok között?3. Mit nevezünk csillagképeknek? Milyen csillagké-
peket ismersz?4. Melyek a Naprendszer tagjai?5. Mi a Nap jelentõsége?
A világegyetemet csillagok, bolygók, holdak, por-és gázfelhõk alkotják. A csillag saját fénnyelrendelkezõ égitest. A bolygók csillagok körülkeringenek, nincs saját fényük. A Nap is csillag, a Naprendszer középpontja.Körülötte kering a Merkúr, a Vénusz, a Föld,a Mars, a Jupiter, a Szaturnusz, az Uránusz ésa Neptunusz.
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:39 Page 122
PILLANTÁS A VILÁGÛRBE 123
����������'
A�'�
7���2
.���
)������$���
3�'�3�����?���#��*'
)�� !� ��
3�'� 0*��*�
?���"���
-����"��
A�'�
7���2
�����
3�'��3����?���#��*'
.��
?����
3�����
A4�*��=
-�'��
"�
?���"���
3�'��3����?���#��*'
A csillagok fénylõ csoportjait évezredekkel ezelõtt istenekrõl, állatokról, mitológiai hõsökrõl nevezték el.Az egyes népek más-más lényeket véltek felfedezni a csillagképekben. Mi a régi görög és római neveketvettük át. Nézz utána, ki volt Herkules és Pegazus!
Bika Halak Vízöntõ Bak Nyilas
A SZEPTEMBERI ÉGBOLT
ÉSZAK FELÉ FORDULVA
A SZEPTEMBERI ÉGBOLT
DÉL FELÉ FORDULVA
Felhõtlen éjszakákon, különösen a városok fényeitõl távol,csodálatos látványban lehet részed.
CSILLAGLESEN – MEGFIGYELÉSEK AZ ÉGBOLTON
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:39 Page 123
FELSZÍNI ÉS FELSZÍN ALATTI VIZEK 179
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:48 Page 179
180 FELSZÍNI ÉS FELSZÍN ALATTI VIZEK
180.5. A talajvíz és a felszínre került talajvíz – a belvíz
������
������ �������
�������
��������
����
����������
������ ��
�����
�������
������
���
180.3. Hogyan védekezhetünk a belvíz ellen?
180.4. Abelvizek gyakorisága Magyarországon
180.2. A Föld vízkészletének megoszlása
180.1. Meglepõ, milyen kevés a víz a Földön
bolygónk összes vízkészlete
FELSZÍN ALATTI VIZEKA Föld vizeit jórészt tengervíz alkotja. Ezzel szembenaz édesvízkészlet elenyészõen csekély, és ennek is csaktöredéke hasznosítható. Mégis óriási a jelentõsége,hiszen mindennapi életünk nélküle elképzelhetetlen.
A világ vízfogyasztása folyamatosan növekszik.Egyre súlyosabb problémát jelent a vízkészlet kime-rülése és szennyezése.
Hazánk vízkészletének jelentõs része a felszín alatt hú-zódik. Hogyan hasznosítható a víz? Milyen szerepevan életünkben?
MI A TALAJVÍZ?
A felszínre hulló csapadék egy része a legfelsõ vízzáróréteg* fölött felhalmozódik. A talajvíz átlagosan 2–5 mmélységben húzódik. Mivel könnyen szennyezõdik,ezért ivóvízként csak rendszeres egészségügyi ellen-õrzés mellett fogyasztható.
A talajvízszint a csapadék mennyiségétõl függõenszüntelenül változik. Aszályos idõszakban mélyebb-re húzódik. Ilyenkor a növények nem jutnak elegendõvízhez. Csapadékos években a talajvíz szintje jelen-tõsen megemelkedhet, idõnként a felszínre kerül éshatalmas területeket önt el. Ezt nevezzük belvíznek.Fõként tél végén, kora tavasszal keletkezik, amikora hótakaró elolvad, de a fagyott talaj még nem tudjaelnyelni a vizet. A belvízzel elöntött területeken a nö-vények elpusztulnak, az épületek súlyosan károsod-hatnak. A csatornahálózat fejlesztésével a belvíz okoztakárok csökkenthetõk.
Olvasd le a 180.4. térképvázlatról, hazánk mely részeingyakoriak a belvizek!
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:48 Page 180
FELSZÍN ALATTI VIZEK 181
IVÓVÍZKÉSZLET A MÉLYBEN
A felszínre hullott csapadék egy része a földkéregkõzetrétegein át a mélybe szivárog. Két vízzáró rétegközött a kõzet apró likacsaiban gyûlik össze a réteg-víz. Ha a medenceszerûen elhelyezkedõ vízzáró réte-get megfúrják, nagy nyomással tör fel a felszínre a ré-tegvíz. Ezek az artézi kutak biztosítják hazánk ivó-vízellátásának többségét.
Minél hosszabb utat tesz meg a víz a felszín alatt,annál több ásványi anyagot oldhat ki. Az ásványi-anyag-tartalomnak megfelelõen különbözõ ízû, zama-tú ásványvizeket különböztetünk meg.
Kóstolj különbözõ ásványvizeket! Tapasztalsz-e különb-séget az ízükben? Mi ennek a magyarázata?
Gyógyvizek azok az ásványvizek, melyeket hivatalo-san is gyógyító hatásúnak minõsítettek. Hazánk világ-szerte ismert gyógyvizeirõl. A különbözõ gyógyvizekhatása eltérõ. Vannak, amelyek szívbetegek számáraelõnyösek, mások a légúti vagy a mozgásszervi beteg-ségek gyógyításában fontosak.
A termálvíz vagy más néven hévíz az a rétegvíz,amelynek hõmérséklete meghaladja a 30 ºC-ot, olykorelérheti a 70-90 ºC-ot is. Hazánk termálvízkészleteegyedülálló. A hévizek jelentõs része gyógyhatású.A termálvizeket lakások, fóliasátrak, istállók fûtéséreis felhasználják.
TISZTA VIZET A POHÁRBA!
A felszín alól kitermelt vizek a tisztítást követõen a víz-vezeték-hálózaton jutnak el a fogyasztókhoz. Az ivóvízminõségét rendszeresen ellenõrzik. Magyarországnagy részén az ivóvíz jó minõségû.
Milyen a jó ivóvíz? Színtelen, szagtalan, kellemes ízû,szennyezõ anyagoktól és fertõzõ anyagoktól mentes.Az ivóvíz akkor élvezhetõ a legjobban, ha hõmér-séklete 10–14 ºC.
Érveljetek! Alkossatok két csoportot! Milyen érvekszólnak a csapvíz-, illetve az ásványvízfogyasztásmellett?
A lakosság ivóvízszükséglete a jövõben akkor bizto-sítható zavartalanul, ha takarékosan használjuk víz-készleteinket, óvjuk a szennyezõdésektõl! A vízérték, vigyázz rá!
181.1. A rétegvíz Miért tisztább a rétegvíza talajvíznél?
181.2. Artézi kút
181.3. A Hévízi-tó légi felvételen
1991
2011
2001
20 40 60 80 100 liter/fõ/év
181.4. Az ásványvízfogyasztás növekedéseMagyarországon Mivel magyarázod az ás-ványvízfogyasztás jelentõs növekedését?
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:48 Page 181
182 FELSZÍNI ÉS FELSZÍN ALATTI VIZEK
JEGYEZD MEG!
182.1. Az egyes ásványvizek íze, ásványi-anyag-tartalma különbözõ
182.2. Az ásott kutakban a talajvíz gyûlik össze
182.3. A szegedi Anna-kút vize gyomorbán-talmak és légúti betegségek gyógyítására al-kalmas
182.4. A világ számos pontján súlyos víz-hiánnyal küzdenek
KÍVÁNCSIAK KLUBJA
Jelenleg a világ népességének 20%-a, 1 milliárd embernem jut egészséges, tiszta ivóvízhez. A világban évente5-8 millió ember hal meg a fertõzött víz fogyasztásakövetkeztében.Magyarországon 1,5 millió ember nem jut megfelelõminõségû ivóvízhez.
VIZSGÁLÓDJ, KUTASS!
1. Szüleid segítségével vizsgáld meg a havi víz-fogyasztás számláját! Mennyi vizet használt ela család egy hónap alatt? Mennyibe kerül 1 m3 víz?Hogyan csökkenthetnétek a család vízfogyasz-tását?
2. Hogyan kerül a víz a csapba? Mi történik a használtivóvízzel? Ismerd meg Leát, a vízitündért, aki sokérdekeset mesél a vízrõl! Keresd a www.vizkincs.huhonlapon!
NÉZZ UTÁNA!
Gyûjts információt! Milyen ásványvíz vagy gyógyvíztalálható lakóhelyeden, illetve annak környezetében?
ELLENÕRIZD TUDÁSOD!
1. Melyek a talajvíz és a rétegvíz hasonlóságai éskülönbségei?
2. Hogyan keletkezik a belvíz? Melyek a káros hatásai?3. Magyarázd meg a következõ kifejezések jelentését:
ásványvíz, gyógyvíz, termálvíz!4. Mi veszélyezteti hazánk ivóvízkészletét?5. Milyen vízpazarlásra látsz példát a környezetedben?
A felszín alatti víz a talajvíz és a rétegvíz. Az ás-ványvíz és a termálvíz is rétegvíz, sok közülükgyógyhatású.Ivóvízkészletünkkel takarékosan kell bánni, óvnikell a szennyezõdésektõl.
Ms-2604_termism5_tk_2013_aktualis.qxd 2013.05.21. 9:49 Page 182